<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<page xmlns="http://projectmallard.org/1.0/" xmlns:its="http://www.w3.org/2005/11/its" type="topic" style="question" id="color-whatisspace" xml:lang="da">

  <info>
    <link type="guide" xref="color#profiles"/>
    <link type="seealso" xref="color-whatisprofile"/>
    <desc>Et farverum er et defineret farveområde.</desc>

    <credit type="author">
      <name>Richard Hughes</name>
      <email>richard@hughsie.com</email>
    </credit>
    <include xmlns="http://www.w3.org/2001/XInclude" href="legal.xml"/>
  
    <mal:credit xmlns:mal="http://projectmallard.org/1.0/" type="translator copyright">
      <mal:name>scootergrisen</mal:name>
      <mal:email/>
      <mal:years>2015-2016, 2019-2021</mal:years>
    </mal:credit>
  
    <mal:credit xmlns:mal="http://projectmallard.org/1.0/" type="translator copyright">
      <mal:name>Alan Mortensen</mal:name>
      <mal:email/>
      <mal:years>2023</mal:years>
    </mal:credit>
  </info>

  <title>Hvad er et farverum?</title>

  <p>Et farverum er et defineret farveområde. Velkendte farverum omfatter sRGB, AdobeRGB og ProPhotoRGB.</p>

  <p>Det menneskelige visuelle system er ikke en simpel RGB-sensor, men vi kan tilnærme, hvordan øjet reagerer, med et CIE 1931-kromaticitetsdiagram, der viser den menneskelige visuelle respons som en hestesko-form. Du kan se, at i menneskets syn er der mange flere nuancer af grøn detekteret end blå eller rød. Med et trikromatisk farverum som RGB repræsenterer vi farverne på computeren ved hjælp af tre værdier, hvilket begrænser til kodning af en <em>trekant</em> af farver.</p>

  <note>
    <p>Brug af modeller såsom et CIE 1931-kromaticitetsdiagram er en enorm forenkling af det menneskelige visuelle system, og virkelige gamuts er tredimensionale snarere end todimensionale projektioner. En todimensional projektion af en tredimensional form kan nogle gange være vildledende, så hvis du vil se den tredimensionale form, skal du bruge programmet <code>gcm-viewer</code>.</p>
  </note>

  <figure>
    <desc>sRGB, AdobeRGB og ProPhotoRGB vist som hvide trekanter</desc>
    <media its:translate="no" type="image" mime="image/png" src="figures/color-space.png"/>
  </figure>

  <p>sRGB er det mindste farverum og kan kode for det laveste antal farver. Det er en tilnærmelse af en 10 år gammel billedrørsskærm, og derfor kan de fleste moderne skærme sagtens vise flere farver end dette. sRGB er en <em>mindste fællesnævner</em>-standard og bruges i et stort antal programmer (inklusive på internettet).</p>
  <p>AdobeRGB bruges ofte som <em>farverum ved redigering</em>. Det kan kode flere farver end sRGB, hvilket betyder, at du kan ændre farverne i et fotografi uden at bekymre dig for meget om, at de mest levende farver bliver beskåret, eller at de sorte farver bliver knust.</p>
  <p>ProPhoto er det største tilgængelige farverum og bruges ofte ved arkivering af dokumenter. Det kan kode næsten hele det farvespektrum, det menneskelige øje kan registrere, og endda kode for farver, som øjet ikke kan registrere!</p>

  <p>Hvis ProPhoto er klart bedre, hvorfor bruger vi det så ikke til alt? Svaret har at gøre med <em>kvantisering</em>. Hvis du kun har 8 bit (256 niveauer) til at kode hver kanal, så vil et større område have større trin mellem hver værdi.</p>
  <p>Større trin betyder en større fejl mellem den optagede farve og den lagrede farve, og for nogle farver er det et stort problem. Det viser sig, at nøglefarver, som f.eks. hudfarver, er meget vigtige, og selv små fejl vil få uøvede beskuere til at bemærke, at noget på et fotografi ser forkert ud.</p>
  <p>Hvis du bruger et 16-bit billede, er der naturligvis mange flere trin og en meget mindre kvantiseringsfejl, men det fordobler størrelsen af hver billedfil. Det meste indhold, der findes i dag, er 8bpp, dvs. 8 bit pr. pixel.</p>
  <p>Farvestyring er en proces til konvertering fra et farverum til et andet, hvor et farverum kan være et velkendt defineret rum som f.eks. sRGB eller et brugerdefineret rum som f.eks. din skærm- eller printerprofil.</p>

</page>
